Sikkerhed for samfundets sårbare udgør blind vinkel for ny beredskabsminister
Kan plejehjem, bosteder og sikrede institutioner klare sig uden vand, strøm eller wifi? Det aner vi ikke. Godt nok bestod vi den store generalprøve under covid-19, men håb er ikke en strategi, siger beredskabsekspert. I Helsingør skuler borgmesteren misundeligt over sundet, hvor svenskerne er klar til at gribe samfundets sårbare, hvis katastrofen rammer.
![](https://www.mm.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=2560,f=jpeg/https://legacy.mm.dk/images/article/20157/21721.jpg)
![](https://www.mm.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.mm.dk/images/Writers/742-soeren-elkrog-friis-2-48.jpg)
Søren Elkrog Friis
Velfærdspolitisk journalistDåsetun, powerbanks og vand på flaske har været i høj kurs, siden forsvarsminister Troels Lund Poulsen (V) i juni udstedte en officiel anbefaling om, at danskere skal kunne klare sig i tre dage, hvis ekstremt vejr, hybridtrusler eller i værste fald militære angreb pludselig lammer kritisk infrastruktur.
Dermed tog Danmark et forsigtigt skridt ind i en ny virkelighed, hvor vi både på samfunds- og individniveau skal være parate til at håndtere kriser og katastrofer. En virkelighed, som man for længst – og i langt mere vidtrækkende omfang – har indrettet sig efter i nabolande som Sverige og Norge, hvor prepping i langt højere grad betragtes som en borgerpligt.
Med udnævnelsen af en ny minister for samfundssikkerhed og beredskab har SVM-regeringen nu taget næste skridt ind i en mere usikker verden – og den imødekommer dermed en bekymring for et uforberedt dansk samfund, som har vokset sig stærkere efter Ruslands invasion af Ukraine i 2022.