Svend Brinkmann: Store bededag er blevet en evig markering af kampen mellem arbejde og fritid
Der er ingen helligdag på store bededag i år. Men trods argumenter om arbejdspligt og krig famler regeringen stadig efter én overbevisende grund til afskaffelsen. Derfor er store bededag mest af alt blevet en evig politisk tabersag, der bliver svær at glemme, siger Svend Brinkmann.
![](https://www.mm.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=2560,f=jpeg/https://legacy.mm.dk/images/article/19988/21259.jpg)
![Andreas Baumann](https://www.mm.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.mm.dk/images/Writers/620-andreas-baumann-2-48.jpg)
Andreas Baumann
Chefredaktør, Mandag MorgenFredag den 26. april er en arbejdsdag ligesom alle andre.
Bortset fra at det engang var en national helligdag, der blev afskaffet ud fra diffuse henvisninger til krig, pligt, arbejdsudbud og økonomisk råderum.
Men modsat andre upopulære politiske beslutninger bliver denne svær at glemme.