Det er uforsvarligt at udsætte klimahandling
Emissioner af drivhusgasser var højere i 2021 end nogensinde før. Det viser, at der måske nok er gode intentioner på klimaområdet, men den politiske handling mangler. Det er dybt uforsvarligt, skriver klimaprofessor Katherine Richardson.
![](https://www.mm.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=2560,f=jpeg/https://legacy.mm.dk/images/article/18637/17892.jpg)
![](https://legacy.mm.dk/magazine/images/104/17895.jpg)
- Lederskab under ekstreme vilkår: Krig, klimakrise og corona ændrer virksomheders vilkår for altid
- Kroniske konflikter er new normal
- På vej mod et bedre info-økosystem
- Politikere kan få opbakning til meget mere end de selv tror
- Verden har brug for et grønt Nato
- Kampen mod misinformation handler ikke kun om viden, men også om identitet
- Skal virksomheder føre sikkerhedspolitik?
- Det er uforsvarligt at udsætte klimahandling
- Fra corona til klima: Kriser skal mødes med adfærdsdata
- Fremtidens kriseledelse: Kom de næste kriser i forkøbet, inden de rammer
Katherine Richardson
Professor og leder af Sustainability Science Center ved Københavns UniversitetKlima
Krigen i Ukraine fylder med rette - næsten – alt i nyhedsbilledet. Men det betyder ikke, at klimakrisen holder pause. Tværtimod, så har endnu en klimarapport fra FN slået fast, at forandringerne accelererer, og at vi har mere travlt end nogensinde med at få truffet de rigtige beslutninger for den grønne omstilling. Vi har spurgt fire eksperter, hvordan vi undgår, at klimaet bliver krigens næste offer. Læs deres svar i serien her: • tir 19/4 Peter Birch: Opbyg et grønt NATO • ons 20/4 Kathrine Richardson: Klimaet kan ikke sættes på pause • tor 21/4 Torben Møger: Fremryk investeringer i den grønne omstilling • fre 22/4 Michael Bang: Vi har brug for et HOPE-projekt for klimaet. Indlæggene er et resultat af en éndagstænketank om lederskab under ekstreme vilkår efter initiativ af Navigating 360, Sustainia, Dansk Design Center og Board Network Navigating 360 og Mandag Morgen.
Set fra oven ser det således ud til, at politikerne har forstået de samfundsmæssige risici, der er forbundet med menneskeskabte klimaforandringer, og at der er grænser for, hvor meget opvarmning vores samfund kan tåle. Men den politiske handling glimrer fortsat ved sit fravær.
Emissioner af drivhusgasser fra menneskelige aktiviteter var ifølge Det Internationale Energiagentur på det højeste niveau nogensinde i 2021. Med andre ord er de gode intentioner, som politikerne i over et årti har udtrykt i forbindelse med forhandlinger, endnu ikke blevet ført ud i konkret politik, der reducerer de globale emissioner. Der synes altid at være en god undskyldning for at udsætte klimahandlingen – først finanskrisen, så coronakrisen, og nu er det krigen i Ukraine med dens følgevirkninger, der fjerner fokus fra klimaet. Vel er disse umiddelbare samfundsmæssige udfordringer enorme og truende her og nu, men i det lange løb udgør klimaforandringerne en langt større trussel mod samfundsudviklingen end alle de andre udfordringer, der tilsyneladende distraherer os fra at levere reel klimahandling.