Fremtidens kriseledelse: Kom de næste kriser i forkøbet, inden de rammer
De aktuelle kriser i verden drives af fire stærke kræfter og efterlader mindst fem alvorlige konsekvenser. Dem kunne vi have undgået, hvis ikke vi så længe havde været fastlåst i et kollektivt kort- og snæversyn. Men i kriserne skal vi også finde mulighederne.
![](https://www.mm.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=2560,f=jpeg/https://legacy.mm.dk/images/article/18647/17903.jpg)
![](https://legacy.mm.dk/magazine/images/104/17895.jpg)
- Lederskab under ekstreme vilkår: Krig, klimakrise og corona ændrer virksomheders vilkår for altid
- Kroniske konflikter er new normal
- På vej mod et bedre info-økosystem
- Politikere kan få opbakning til meget mere end de selv tror
- Verden har brug for et grønt Nato
- Kampen mod misinformation handler ikke kun om viden, men også om identitet
- Skal virksomheder føre sikkerhedspolitik?
- Det er uforsvarligt at udsætte klimahandling
- Fra corona til klima: Kriser skal mødes med adfærdsdata
- Fremtidens kriseledelse: Kom de næste kriser i forkøbet, inden de rammer
![Erik Rasmussen](https://www.mm.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.mm.dk/images/Writers/137-erik-rasmussen-2-48.png)
Erik Rasmussen
Stifter, SustainiaNår verden er i ekstrem bevægelse, stiller det nye krav til dem, der skal finde løsningerne og lede andre gennem forandringerne. Temaet her klæder dig på til at tage lederskab i krig, corona og kimakrise. Artiklerne i denne serie er et resultat af en éndagstænketank om lederskab under ekstreme vilkår efter initiativ af Navigating 360, Sustainia, Dansk Design Center og Board Network Navigating 360 og Mandag Morgen.
I den periode har verden mødt tre globale kriser, der tilsammen konfronterer os med de ubetinget største udfordringer siden Anden Verdenskrig. De er alle kommet bag på os, og de har alle undervejs udviklet sig til eksistentielle samfundskriser, vi har svært ved at finde effektive og bæredygtige løsninger på.
Det skyldes ikke mindst vores kollektive kort- og snæversyn. Vi har for længe haft et fastlåst fokus på de nære udfordringer. Velstanden. Væksten. Velfærden. Politikerne, fordi det var her, stemmerne lå. Virksomhederne, fordi det var genvejen til de hurtigste gevinster. Og borgerne, fordi de ikke har haft incitamenter til at ændre adfærd. Først når kriserne har været umulige at ignorere, har opmærksomheden flyttet sig.