Otte ting der kendetegner den succesfulde deleøkonomiske startup
Jonathan Løw
Serieiværksætter og foredragsholder om innovation og iværksætteriDet er blevet yderst populært at starte digitale, deleøkonomiske virksomheder, og jeg har selv haft fornøjelsen af at arbejde sammen med bl.a. GoMore om deres spændende forretning og mission. Det er interessant, at selv om den digitale deleøkonomi er relativt ny, så begynder der allerede at tegne sig en klar evidens for, hvorfor nogle iværksættere lykkes med denne type forretninger, mens andre fejler.
Jeg har ved at studere hundredvis af danske og internationale eksempler identificeret i hvert fald otte karakteristika, som de mest succesfulde alle har forstået og implementeret i praksis. Dem vil jeg gerne dele med dig, der måtte drømme om at kunne leve af deleøkonomien:
1. Tidlige test, som folk elsker
Ligesom med de fleste andre produkter og serviceydelser er det umuligt at vide på forhånd, hvorvidt en given løsning kommer til at få succes eller ej. Du kan naturligvis spørge mere erfarne folk i branchen, men det er ingen garanti.
Det gælder for mange af de nye deleøkonomiske startups, som lykkes, at de er ekstremt tidligt ude at teste deres løsning på forbrugerne. De arbejder ikke med et såkaldt MVP (minimal viable product), men nærmere med et MLP (minimal lovable product), hvor de på én og samme tid tester en idé sammen med kunderne og opbygger en følgerskare af idéfans, som siden bidrager til udbredelsen af konceptet, når det er færdigt og flyveklart. En MVP er den mindste prøveudgave af et produkt, man overvejer at producere og sende på markedet. Dvs. at man laver en MVP for at teste responsen, inden man investerer i det. En MLP er den samme tanke, men her bygger man noget kærlighed ind i det, så folk får et bedre udgangspunkt for at vurdere og give kvalificeret feedback.
Det hele handler om, at de kommende kunder virkelig skal føle sig hørt og inddraget, så de reelt bliver ambassadører og elsker jer, og ikke blot er en nem og billig marketingkanal i fremtiden. Husk at deleøkonomi først og fremmest handler om mennesker.
2. Fokus på løbende omsætning
Digitale forbrugerkoncepter er som regel afhængige af, at der er løbende efterspørgsel på produkterne. Sælger du eksempelvis juletræer, er dit årlige salgsspænd meget kort, hvilket gør det vanskeligt at skabe en bæredygtig forretningsmodel.
De mest succesfulde deleøkonomiske virksomheder fokuserer derfor på enten at finde områder, hvor der er løbende behov (mad, transport, rengøring etc.), eller tænker i mersalg og services, der supplerer hinanden og øger potentialet for løbende omsætning, recurring revenue, mest muligt.
3. Indbygget viralitet / distribution
Inden for deleøkonomi er det oplagt at tænke i indbygget viralitet og distribution. For at bruge et eksempel uden for deleøkonomien, så er Skype en god case, fordi virksomhedens produkt i sig selv giver mange fordele, men kun hvis du kobler dig op med dine venner. Det giver et indbygget incitament for forbrugeren til at dele produktet, og på den måde sparer virksomheden millioner og atter millioner på markedsføring og ’køb’ af kunder til løsningen.
4. Nødvendig knowhow
Talentfulde medarbejdere er næsten en selvfølge at nævne, men særligt inden for deleøkonomiske virksomheder findes ganske få personer, der rent faktisk har gjort, hvad de taler om.
Danske Reshopper er et godt eksempel på en startup, der som led i dens vækst og internationalisering har hentet en ny CEO til forretningen, som tidligere var nordisk ansvarlig hos Airbnb. På den måde tilfører man sin organisation viden og erfaring, der er uvurderlig i forhold til at lykkes – ikke mindst på den internationale scene.
5. Simplicitet og brugervenlighed
Det kan i nogle tilfælde være en fordel at være de første inden for en deleøkonomisk niche, men langt oftere er det de virksomheder med den største grad af simplicitet og brugervenlighed i deres produkt, som vinder.
Inden for sociale medier kender du det fra Facebook, der var social network nummer 22 i verden, men fuldstændig satte konkurrenter som Friendster og MySpace til vægs, fordi der var en uovertruffen brugerforståelse og en lækker simplicitet i alt fra like-knappen til lyden, når man interagerer m.v.
6. Stamina
Det tager tid at opbygge en succes. Iværksætteri er ikke en sprint, men et maraton, og for førnævnte GoMore tog det over fem år, før stifteren, Matias, og hans team reelt kunne leve af ideen. Derfor er det vigtigt, at I fra begyndelsen finder en strategi for, hvordan virksomheden kan udvikle sig og overleve, uanset om det tager tre måneder eller tre år, før omsætningen for alvor slår igennem.
I skal naturligvis hele tiden til en vis grad være utålmodige, for ellers har I ikke det nødvendige tempo og determination, men på samme tid er det nærmere reglen end undtagelsen, at de optimistiske excel-ark ikke holder vand. Så stamina gælder også inden for deleøkonomi.
7. Balance mellem risiko og belønning
Deleøkonomi er et spørgsmål om tillid. Som mennesker er vi mere villige til at udlåne vores hus end vores bil, viser de internationale tal. I begge tilfælde er der risiko for, at tingene bliver ødelagt, men i tilfældet med huset er sandsynligheden for en stor profit væsentligt større.
Det er altså afgørende, at din forretningsmodel skaber en fornuftig balance imellem den risiko, begge parter løber, og den belønning, reward, de får ud af det.
8. Menneskelige drivere
Overordnet set holder vi af deleøkonomiske forretningsmodeller af fire årsager:
- Den sociale (for at møde nye mennesker)
- Den økonomiske (for at spare/tjene penge)
- Den praktiske (for at spare tid/ressourcer)
- Den bæredygtige (for at beskytte planeten).
Når du bygger din forretning, så husk på ovenstående menneskelige motiver, og læg dertil, at du som deleøkonomisk virksomhed i mange tilfælde sælger oplevelser lige så meget, som du sælger produkter.
![](/small_icon_MM_fuction_email.png)