Er det bedre for klimaet at tage bilen til købmanden end at gå?
Hvis du gerne vil reducere din CO2-udledning, bør du tage bilen fremfor at gå, sådan lyder budskabet umiddelbart fra den grønne tænketank Concito i en artikel i Berlingske. Men det er helt misforstået, siger tænketanken selv.
![](https://www.mm.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=2560,f=jpeg/https://legacy.mm.dk/images/article/13949/6265.jpg)
![](https://www.mm.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.mm.dk/images/Writers/303-rasmus-kerrn-jespersen-2-48.jpg)
Rasmus Kerrn-Jespersen
JournalistDe fleste af os må af og til en tur i supermarkedet for at købe ind til husholdningen. Og vores valg af transportform til og fra indkøbet påvirker klimaet. Har du en kilometer hver vej til den lokale brugs, og vælger du at tage turen frem og tilbage til fods udleder du 350 gram CO2-ækvivalenter, der er en fællesbetegnelse for CO2 og andre gasser, der påvirker klimaet. Fysisk aktivitet forbrænder nemlig kalorier og øger derfor behovet for mad. Og fødevareproduktion udleder CO2.
Vælger du i stedet at sætte dig ind i bilen, gør du faktisk klimaet en tjeneste. Her udleder dine samlede to kilometers kørsel nemlig kun 260 gram. Det viser en opgørelse fra den grønne tænketank Concito, der har beregnet CO2-udledningen for forskellige transportformer. Opgørelsen blev præsenteret i Berlingske søndag den 19. august i en artikel om ferierejser.
Men kan det nu også passe, at Danmarks grønne tænketank, som Concito kalder sig, virkelig mener, du hellere skal tage bilen til supermarkedet end at gå? Vi kontakter Concito for at få indblik i beregningerne.
Hos Concito lyder beskeden, at der ikke findes en rapport eller anden skriftlig dokumentation for udregningen af tallene. Udregningerne er foretaget håndholdt, og der er derfor ikke noget at udlevere.
LÆS OGSÅ: Betyder klimaforandringer palmer på danske strande?
TjekDet foreligger derfor tabellen for Brian Vad Mathiesen, der er professor i energiplanlægning ved Aalborg Universitet. Tallene overrasker ham.
“At gå og cykle er noget af det mest bæredygtige, vi kan gøre. Derfor undrer resultatet mig. Jeg bliver nysgerrig på at se, hvordan de har regnet det ud,” siger professoren.
Vi prøver derfor endnu en gang at få Concito til at udlevere beregninger og forudsætninger bag tabellen. Men igen er det ikke muligt. Derfor kan vi ikke imødekomme Brian Vad Mathiesens nysgerrighed.
![](/images/archive/6288.jpg)
“Jeg kan jo ikke sige noget om det, før jeg har set beregningerne bag tabellen. Og hvis Concito ikke har lyst til at lægge deres beregninger frem, så synes jeg, de burde have undladt at tage de transportformer med i deres graf,” siger han.
Brian Vad Mathiesen sætter pris på, at Concito prøver at sætte fokus på, hvordan vores fødevarer påvirker klimaet, men ikke i dette tilfælde.
“Jeg synes det vildleder mere, end det gavner at have gang og cykling med i opgørelsen. Særligt når der ikke er dokumentation. Det er et ædelt formål at oplyse om fødevarers konsekvenser for klimaet, men her hopper kæden af, når man prøver at fortælle to historier i en,” siger Brian Vad Mathiesen med henvisning til, at tabellen både vil have os til at overveje, hvilken transportform vi bruger til og fra ferien, og hvilke fødevarer, vi indtager.
Concito fortryder
Det lykkes aldrig TjekDet at få den nødvendige dokumentation ud af tænketanken. Efter flere telefonopkald og mailudvekslinger modtager vi følgende mailsvar, hvor Concito fortryder offentliggørelsen i Berlingske.
“Den tabel, der er medtaget i Berlingske har skabt virkelig meget forvirring og også direkte aggressivitet mod Concito. Nogle af tallene i tabellen giver da også kun mening under en lang række forskellige forudsætninger, som er både meget svære at forklare og meget omdiskuterede blandt eksperter. Derfor indser vi i Concito, at det er uheldigt, at den blev offentliggjort i denne form,” skriver Michael Minter, der er programleder i Concito og tager sig af pressehenvendelser.
LÆS OGSÅ: V-politiker mangler fakta, når han kalder regeringen grønnest
Michael Minter svarer, at man faktisk godt kan sammenligne forskellige transportformers CO2-udledning, men ikke på baggrund af deres tabel. Tallene er nemlig generelle og hypotetiske, mens en sammenligning kræver, at de er lavet ud fra de samme forudsætninger, og inddrager alle relevante faktorer i vurderingen af den reelle klimapåvirkning. Og det er altså ikke tilfældet her.
“Det er et af de forhold, der gør, at tabellen er en forvirrende og uheldig sammenstilling. Vi synes derfor ikke tallene i den tabel skal bruges til at sammenligne transportalternativer ud fra et klimasynspunkt,” skriver programlederen.
Concito ville have os til at tænke over vores fødevareforbrug
Når tænketankens tal ikke kan bruges til at sammenligne de forskellige transportformers udledning af klimabelastende gasser, hvad var så overhovedet tænketankens idé med at lave beregningen?
Michael Minter, programleder og Torben Chrintz, videnskabelig rådgiver i Concito.
Jo, den grønne tænketank ville egentlig gøre opmærksom på den klimabelastning, som vores fødevareproduktion- og forbrug udgør.
“Opgørelsen sætter fokus på, hvor meget fødevarer rent faktisk belaster vores klima. For fødevarer fylder rigtig meget i danskernes klimapåvirkning,” lyder forklaringen fra Torben Chrintz, der har stået for at hente tallene i databasen Exiobase og foretage de efterfølgende udregninger.
LÆS OGSÅ: Anti-kødkampagne roder rundt i fakta
Når cykling og gang i tabellen tegner sig for CO2-udledning, er det fordi, at fysisk udfoldelse betyder, at kroppen forbrænder kalorier. De kalorier skal vi have fyldt på igen i form af mad og drikke. Og det er faktisk præcis den del af tilværelsen, Concito gerne vil have os til at tænke over.
Tænketankes formål er altså ikke at lokke os til at vælge bilen ned til købmanden i stedet for at gå.
“Nej, det synes jeg ikke, du skal gøre. I hvert fald ikke ud fra et klimamæssigt synspunkt,” siger Torben Chrintz.
LÆS OGSÅ: Grøn tænketank overdriver vælgernes syn på klimapolitik
LÆS OGSÅ: V-politiker mangler fakta, når han kalder regeringen grønnest
LÆS OGSÅ: Anti-kødkampagne roder rundt i fakta
LÆS OGSÅ: Forudsagde avisartikel fra 1912 den globale opvarmning?
LÆS OGSÅ: Betyder klimaforandringer palmer på danske strande?
![](/small_icon_MM_fuction_email.png)