Fupartikel hævder, at Rasmus Paludan er blevet rig af at investere i bitcoins
Rasmus Paludan er blevet svimlende rig på at udnytte den lukrative bitcoin-fidus på internettet, BTC Profit. Den historie kan man læse i en artikel, der lige nu florerer på internettet. Men den falsk fra ende til anden.
![](https://www.mm.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=2560,f=jpeg/https://legacy.mm.dk/images/article/16153/10238.jpg)
![](https://www.mm.dk/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.mm.dk/images/Writers/379-jakob-kudsk-skoffer-2-48.jpg)
Jakob Kudsk Skoffer
Partileder for Stram Kurs, Rasmus Paludan, er kommet i bankernes søgelys. Det skyldes, at han har udnyttet en fidus på internettet, der har gjort ham svimlende rig på ingen tid.
Og partilederen har rigeligt tid til sit politiske arbejde, for Bitcoin-platformen BTC Profit står selv og skovler pengene ind. Det eneste, man skal gøre, er at sætte 1.600 kroner ind på platformen, og så klarer handelsalgoritmen resten.
”Ved at afsløre dette system, føler jeg nu, at jeg på en eller anden måde kan give igen, til det danske folk," fortæller Rasmus Paludan, der gerne vil dele den smarte fidus.
Alt det kan man læse, hvis man følger linket i et opslag, der i øjeblikket florerer på Facebook. Linket fører os til en artikel hos Berlingske - eller det ser i hvert fald sådan ud.
Men fidusen er for god til at være sand. Artiklen er fup, ligner Berlingskes hjemmeside, men er det ikke - og fupnummeret ligner mange andre falske artikler, hvor kendte danskere og mediers logoer misbruges til at lokke penge op af lommerne på godtroende internetbrugere.
Og det oplyser sagens hovedperson i det aktuelle eksempel også er tilfældet denne gang.
“Det er svindel. Jeg kender intet til det,” skriver Rasmus Paludan, partiformand for Stram Kurs, i en mail til TjekDet.dk.
Artiklen fortsætter under billedet
Sådan ser annoncen ud, der i øjeblikket cirkulerer på Facebook:
Klikker man sig videre fra annoncen, havner man på en hjemmesiden, der ligner Berlingske Business:
Tidligere har både Dovne Robert, Mads Steffensen, Chili Klaus, Anders Matthesen, dommerne i tv-programmet Løvens Hule og flere andre ufrivilligt lagt ansigt til lignende bitcoin-svindelnumre, hvor konceptet hver gang har været det samme. Historien præsenteres typisk i en artikel, der ligner Berlingskes tidligere hjemmeside med erhvervsnyheder, flere personer optræder med billeder og opdigtede citater - og så er de selvfølgelig alle blevet svimlende rige ved at investere i bitcoins.
En ivrig Jes Dorph-Petersen
Den falske artikel tøver i øvrigt heller ikke med at overlæsse læseren med lidt for smarte påfund. Ifølge artiklen har Rasmus Paludan nemlig været på besøg i Go’ Morgen Danmark for at fortælle om sit påståede bitcoin-eventyr. Og her blev vært Jes Dorph-Petersen så imponeret, at han på direkte tv oprettede en brugerprofil på investeringsplatformen BTC Profit. Og vupti tjente han over 2.500 kroner på otte minutter.
”Bitcoin er så hot lige nu, og når en fyr som mig, helt uden nogen form for erfaring, kan tjene penge på det, så kan alle gøre det. Jeg er med på den!”, udtaler Jes Dorph-Petersen i fup-artiklen.
I virkelighedens verden er Jes Dorph-Petersen dog ikke så imponeret over bitcoins:
“Jeg ved ikke en skid om investeringer i bitcoin. Jeg har ikke forstand på det, og jeg investerer slet ikke. Det er tydeligt, at det er fup og svindel,” sagde tv-værten til Ekstra Bladet, sidst han blev misbrugt i fup-artikel, hvor Viggo Mortensen var den 'glade' bitcoin-handler, der var 'på besøg' i Go’ Morgen Danmark.
Jes Dorph-Petersen politianmeldte efterfølgende fup-artiklen til politiet.
Kontakt din bank, hvis du er røget i fældet
Så selvom svimlende rigdom på ingen tid lyder fristende, er BTC Profit nok ikke den bedste vej derhen. Sidste år florerede flere reklamer for bitcoin-handel også på internettet, og TjekDet besluttede sig for at afprøve løftet om hurtig rigdom. I den artikel kan du læse, hvad der skete, da TjekDets medarbejder faktisk tilmeldte sig “platformen”.
Der er flere måder at spotte, om en artikel er svindel. Den nemmeste er at tjekke, om www-adressen (URL’en) hedder det samme, som hjemmesiden giver sig ud for at være. For eksempel kan URL'en hedde Limevow.com, mens hjemmesiden prøver at ligne B.T., der rettelig hedder www.bt.dk. Derudover vil alle links på den falske hjemmeside typisk tage dig samme sted hen, nemlig der hvor man køber adgang til en tvivlsom vare og lokkes til at slippe sine kontooplysninger.
Generelt gælder reglen, at hvis det lyder for godt til at være sandt, så er det det nok ikke.
Er du allerede faldet i fælden, og har du oplyst dine kreditkortoplysninger til svindlerne, bør du omgående kontakte din bank.
Vil du også advares mod fup og spam på Facebook? Så følg vores facebookside Viralspiralen.
![](/small_icon_MM_fuction_email.png)